Splitski gradonačelnik Ivica Puljak predstavio je programske smjernice za gradske projekte Poljud, Brodarica, Kopilica, Stari plac, Duilovo i Istočna obala, vrijedne ukupno oko četiri milijarde eura. Najvrjednija je od njih Kopilica - čak tri milijarde eura.
Danas u 19 sati počinje javna rasprava o njima. Pozvao je, stoga, građane da se pridruže u Hrvatskom domu Split.
'Programske smjernice razradili smo sagledavajući sve projekte integralno, odnosno zajednički. Ideja je da svaka dva mjeseca raspisujemo arhitektonsko-urbanističke natječaje za te projekte. Krenut ćemo sa Starim placom.
Uglavnom predviđamo javne sadržaje, poštujući naravno privatna zemljišta i privatne interese koji se integriraju u javni sadržaj. Neki su projekti, poput prometnog rješenja za Istočnu obalu već započeli, a neke ćemo započeti vrlo brzo nakon natječaja kao što je, recimo, garaža ispod Kragićeve poljane i sportski sadržaji i park iznad iste. Neki će zahtijevati više vremena i pronalaska različitih financijskih modela', iznio je gradonačelnik Puljak uvodno.
Naglasio je kako su posrijedi projekti koji su razvijeni u suradnji sa strukom. Struka će i ubuduće biti uključena, no gradska vlast, prema njegovim riječima, želi čuti i stavove građana. Sukladno tome, na web stranici Grada sutra, 26. srpnja, kreće javna rasprava za Stari plac. Potrajat će do 15. kolovoza pa je početkom rujna planiran prvi od natječaja.
'Projekti uključuju, među ostalim, zelenu infrastrukturu kao što su parkovi, antička luka, Turska kula, park na Kopilici ili zeleni prostori na Duilovu. U planu su građenje Hajdukovog kampa na prostoru Poljuda, Kineziološkog fakulteta, rekonstrukcija bazena Mornara, rekonstrukcija Turske kule kao zelene površine, stanovi za priuštivi najam na Brodarici, novi Hajdukov stadion na Brodarici i komercijalni sadržaji ondje, zatim kongresni centar na Kopilici, rekonstrukcija luke na Kopilici, izmještanje Prometove garaže, novi veliki kolodvor na Kopilici - autobusni i željeznički, memorijalni Hajdukov park na terenu na kojem se danas nalazi stadion, splitska kuća glazbe kojom bi dominirala glazbena škola kako bismo privukli djecu i roditelje da ponovno dolaze u centar grada...
Integrirali bismo cijelo okolno područje Starog placa, napravili bismo drugu scenu HNK-a i prostore za tradicijsku kulturu. Na području Duilova napravili bismo nove prostore za Prirodoslovni i Pomorski muzej, akvarij od 12 tisuća kvadrata kakav postoji u Kopenhagenu, prošili bismo dio Instituta za oceanografiju, odnosno sagradili centar za jedrenje. Napravili bismo tri nove marine - jednu na Poljudu, dvije u okviru Duilova - koje bi dijelom bile nautičke te većim dijelom komunalne. Na Istočnoj obali sagradili bismo garaže za građane i goste, dodatne javne sadržaje, proširili bismo Rivu na istočni i zapadni dio, rekonstruirali njen središnji dio kao i Hrvojevu ulicu te Varoški trokut', iznio je.
Referirajući se na potrebna financijska sredstva, naveo je kako bi se dio projekata mogao integrirati u kredit Europske investicijske banke. Za preostale će tražiti druge oblike financiranja.
'Neke ćemo realizirati u suradnji sa županijom - primjerice, glazbenu školu. Županijska Lučka uprava spremna je investirati u luke, čak i u akvarij. Nadalje, Hrvatske željeznice gradile bi novi kolodvor. Od države bismo tražili pomoć pri gradnji Hajdukova kampa. Kineziološki fakultet radilo bi Sveučilište u Splitu...', obrazložio je.
Stava je kako nitko predstavljene projekte ne bi trebao sabotirati, uključujući aktualnu državnu vlast i eventualnu buduću gradsku vlast.
'Ovi projekti ne ovise o politici, već volji političara da ih provede. Već smo razgovarali, na primjer, s ministarstvom o Istočnoj obali - sastanak je bio konstruktivan, zasad nije bilo primjedbi, idemo zajednički u daljnju tehničku razradu.
I mi smo naslijedili projekte bivše vlasti. Žnjan i Tehnološki park Split, primjerice, već su bili u papirima, a mi nismo odustali, nego smo ih doradili i realizirali. Uostalom, sigurno ćemo imati još jedan mandat i radimo na ozbiljan, studiozan način - tijekom tri godine uvezali smo sve u smislenu priču, izdizajnirali model kroz koji će svi znati na kojem su mjestu', zaključio je.